Att spela upp seminariet De tvångsförflyttades historia som sändes från Arjeplog 2019-10-04 är inte längre möjligt.
10:00-10:15 Välkommen Jon Erling Utsi och Christina Sundqvist
10:15-10:30 Jojk med Simon Marainen
10:30-11:30 Johannes Marainen ” Historiska gränsdragningar i Sapmi”
11:30-12:30 Kristina Utsi Boine ”Att lämna sina marker”
12:30-13:30 lunch
13:30-14:30 Elin Anna Labba ”Herrarna satte oss hit”
14:30-15:30 Stine Sveen, Arkeolog från Sametinget i Norge «Spåren i renbeteslandet Troms -från tysta till levande minnen”.
15:30-16:00 Fika
16:00-16:15 Lena Stenberg precenterar konstprojektet ”Nomad.”
16:15-16:30 Jojk med Simon Marainen.
16:30-17:15 «Sannhets- og forsoningskommisjon» med Ivar Björklund och Håkon Hermanstrand.
17:30-18:00 Sametinget Lars-Miguel Utsi ”Ovddusguvlui – Åvdås – Framåt”
18:00-18:30 Frågor. Avslutning. Jojk med Simon Marainen
Seminariet arrangeras av Intereg-projektet Aktene ti samarbete med flera förvaltningskommuner och renägarförbundet.
705847 / PixabayInbjudan till öppet seminarium om återbördande av samiska mänskliga kvarlevor i samlingar, “Samiska mänskliga kvarlevor i samlingar: Historiska perspektiv, aktuella debatter och vägar framåt”, som arrangeras i Sal IV, Universitetshuset i Uppsala den 9 april, 9.15-12.00, i samband med Svenska kyrkans rundabordssamtal om samiska mänskliga kvarlevor.
Preliminärt program:
09.15 – 09.30: Inledande ord Ingrid Inga, ordförande i Samiska rådet i Svenska kyrkan
09.30 – 09.50: Samlingarnas historiska bakgrund och aktuella repatrieringsdebatter Carl-Gösta Ojala, forskare, Institutionen för arkeologi och antik historia, Uppsala universitet
09.50 – 10.10: De anatomiska samlingarna vid Gustavianum, Uppsala universitetsmuseum Anne Ingvarsson, 1:e antikvarie, Gustavianum, Uppsala universitetsmuseum
10.10 – 10.30: Repatrieringsprocessen i Lycksele 2019 – en planerad återbegravning Mikael Jakobsson, ordförande i Lycksele sameförening, medlem i Sametingets etiska råd Olle Thoors, informatör på Svenska kyrkan, Södra Lapplands pastorat Adriana Aurelius, projektledare repatriering, Lycksele kommun
10.30 – 10.50: Samiska perspektiv på repatriering och återbegravning Rose-Marie Huuva, konstnär, poet, medlem i Sametingets etiska råd
10.50 – 11.10: Fikapaus
11.10 – 12.00: Paneldiskussion, med tid för frågor från publiken Föredragshållarna samt Knut Weibull, överantikvarie, Riksantikvarieämbetet
Moderator: Katarina Pirak Sikku, konstnärlig ledare och forskare
Sprid gärna denna information vidare i era nätverk!
Hälsningar,
Carl-Gösta Ojala
Fil. dr, Forskare / Ph.D., Researcher
Institutionen för arkeologi och antik historia /
Department of Archaeology and Ancient History
Uppsala universitet / Uppsala University
Box 626
751 26 Uppsala
Líksjuon Sámiensiäbrrie inbjuder alla Sameföreningen i Stockholms medlemmar att delta den 9e augusti vid högtidlighållandet av återbördandet av de mänskliga kvarlevor som bortförts från Lycksele gamla kyrkogård under utgrävningar 1950.
Repatrieringen i Lycksele är en anhörigfråga, en medmänsklighetsfråga, en urfolksfråga och en fråga om mänskliga rättigheter. Vid återbördandet kommer de offentliga ursäkter som Sametinget krävt, att framföras.
Den 9e augusti, urfolksdagen manifesterar vi detta och välkomnar de bortförda hem.
Ceremonin har just börjat planeras, men i nuläget vet vi att både uppgrävandet och bortförandet samt återbördandet och den frid vi vill att de levande och döda skall få i och med denna handling, behöver sina framföranden från scenen.
Alla som vill framföra något vid ceremonin, en sång, ett tal, dikter, jojk eller annat som ni vill bidra till händelsen med, ombeds ta kontakt med Adriana Aurelius.
Det är även mycket välkommet att komma med egna förslag på konstnärlig bearbetning i anslutning till återbördandet av kvarlevorna.
Inbjudan och mera om repatrieringsprojektet kan du läsa nedan och ladda ned för utskrift,
Det finns möjlighet att sova över i lavvu om så önskas, meddela i så fall detta. Se kontaktuppgifter i bifogad inbjudan. Tältplats finns för de som önskar ställa upp egna tält. Dagen efter ceremonin kommer vi att hålla ett möte i den stora lavvun för att samer och andra urfolk skall kunna diskutera vad repatrieringar har för betydelse, vad vi vill med dem och hur vi går vidare.
Gammplatsen i Lycksele Bild: Skogsmuseet i Lycksele
Den 9 augusti 2019 återbördas mänskliga kvarlevor från 25 personer till Lycksele gamla begravningsplats. Det är den största repatriering som någonsin gjorts i Sverige. Lycksele kyrkplats omfattade området från Ångermanland, hela Västerbotten och en bit av Norrbotten. De som har släkt i dessa områden under 1607 – 1799 då begravningsplatsen var i bruk har sina anhöriga där. De 25 kranierna grävdes upp under en arkeologisk utgrävning 1950. Syftet var att undersöka var man kunde ställa upp hus och att finna den gamla kyrkplatsen.
Lycksele kommun stödjer Liksjuon Samien siäbrrie genom att bidra med organiseringen av marköppningen och ett omfattande informations- och försoningsarbete.
Projektledaren Adriana Aurelius, Lycksele kommun, kommer att berätta om detta projekt den 14 mars i Solidaritetshuset, konferensrum Draken, kl 18-19.
Inge Frisk inleder kort om vad försoningsprocesser är för urfolk. Om några försoningsprocesser och läget för det arbete med försoningsprocess som Sametinget leder.
Konsten och samiska konstnärer spelade en framträdande roll i den dramatiska Alta-konflikten som pågick åren 1978 – 1982 i norra Norge. Under parollen ”Låt älven leva!” (på samiska: Ellos eatnu) mobiliserades protester mot en för Sápmi förödande omställning av Alta-älven (Álttáeatnu). Aktionen växte fram utifrån en oväntat bred solidaritetsrörelse i civilsamhället – såväl det samiska som det norska och internationella. Utställningen som producerats av Office for Contemporary Art i Oslo, där den också visades förra året, presenterar ett fyrtiotal konstnärers arbeten med kopplingar till aktionen. Utställningen pågår 5.2-28.4 2019
Det är över fyrtio år sedan Alta-aktionen ägde rum som en reaktion mot de genomgripande konsekvenserna som utbyggnaden skulle innebära för samernas samhälle, livsvillkor, kulturarv och deras roll som beskyddare av miljö och mot översvämningar av stora områden i Sápmi. I de sociala protesternas historia i Europa var den här motståndsrörelsen unik i sitt slag och detsamma kan sägas om dess dramatiska klimax: den samiska hungerstrejken i Oslo 1979. Rörelsen var även en del av den nya miljömedvetenheten som uppstod under 1970-talet, en period som också var präglad av att urfolk i allt högre grad gjorde sina röster hörda.
Bland konstnärerna kan nämnas Nils Aslak Valkepää (Áillohaš 1943 – 2001), som ägnade hela sitt liv åt att stärka den samiska konstens ställning genom musik och poesi, Iver Jåks, även han ur den äldre generationen och vars arbeten lyfter fram samiskt konsthantverk som spränger funktionalitetens gränser, med ett särskilt begrepp benämnt doudji, men även det betydande konstnärskollektivet Mazejoavku, i vilken den på senare år mycket uppmärksammade Britta Marakat-Labba ingick. I utställningen ingår även ett antal yngre konstnärer som tagit över stafettpinnen och fortsatt driva urfolkens sak och kampen mot exploatering vidare. Don’t Fuck With Me (Elle Marja och Mai-Lis Eiraskampen föddes in i Maze-kollektivet och har genom film och musik gestaltat och iscensatt händelser ur föräldragenerationens historia, exempelvis hungerstrejken 1979 och ockupationen av norska statsministerns huvudkontor 1981.
”Låt älven leva” är resultatet av tre års samtal med konstnärer, akademiker och andra kulturella kunskapskällor från hela Sápmi, som sträcker sig över fyra länder: Norge, Sverige, Finland och Ryssland. Den presenterar sällsynta historiska arbeten vid sidan av den nordiska konsthistoriska kanon och dessutom material från Arkivet för folkaktionen mot utbyggandet av Alta-Kautokeinovassdraget och nya samtidskonsthistoriska beställningsuppdrag samt tar sig an arvet efter Alta-händelserna. Samtidigt sätter ”Låt älven leva” den samiska konsten i en kontext bland nyare globala och moderna museala metoder som går in för att utvidga konsthistoriens kanon till att bli världsomfattande.
Medverkande konstnärer: Jon Ole Andersen, Nabil Ahmed, Áillohaš/Nils-Aslak Valkeapää, Maria Thereza Alves, Jimmie Durham, Elle Márjá Eira, Mai-Lis Eira, Pauliina Feodoroff, Aage Gaup, Sara Marielle Gaup, Trygve Lund Guttormsen, Josef Halse, Geir Tore Holm och Søssa Jørgensen, Rose-Marie Huuva, Berit Marit Hætta, Susanne Hætta, Iver Jåks, Keviselie/Hans Ragnar Mathisen, Áine Mangaoang, Britta Marakatt-Labba, Joar Nango och Tanya Busse, Rannveig Persen, Synnøve Persen, Máret Ánne Sara, Arvid Sveen, Catarina Utsi, Elin Már Øyen Vister med flera.
Curerad av Katya García-Antón i samarbete med Antonio Cataldo
Rådgivande kommitté: Harald Gaski och Gunvor Guttorm
Utställningsdesign: A-lab (Káre R. Anti) och Torsteinsen Design.
Utöver föreläsningen om Arkeologen berättar: Birkarlar och samer kommer slutpresentationen av RJ-programmet “Kulturarv, landskap och identitetsprocesser i norra Fennoskandinavien 500-1500 e.Kr.” (projektledare Ingela Bergman, Silvermuseet) på Historiska museet, Stockholm, onsdagen den 24 oktober, kl. 14-16. Föranmälan behövs. Se programmet i bilagan nedan hur du anmäler dig.
Programmet är mycket intressant ur samiskt perspektiv.
Samefamiljen Olof Andersson från Hällsjön i Idre vid gåstgivaregården i Elfdalen. Foto Olof Thufvesson.
Sedan lång tid har det funnits en samisk befolkning i Mellansverige. I arkiv och folktradition skymtar en grupp människor som lever lite vid sidan av, men ändå i symbios med det omgivande samhället. Trots att källorna är många vet vi väldigt lite om den samiska kulturhistorien i regionen. För en större allmänhet är det samiska kulturarvet en närmast okänd del av vår historia och även inom det samiska samhället är medvetenheten låg om den samiska historien i Mellansverige.
Under det senaste året har länsmuseerna i Dalarna, Gävleborg och Västmanland tillsammans med stiftelsen Gaaltije, sydsamiskt kulturcentrum, bedrivit projektet Ohtsedidh. Projektet vill synliggöra och sprida kunskap om ett samiskt kulturarv utanför dagens renskötselområde.
Joakim Wehlin från dalarnasmuseum.se besöker Sameföreningen i Stockholm för att berätta om projektet. Projektet har bland annat resulterat i en hemsida: http://www.ohtsedidh.se
Var: Kleins Skolmat, Brunnsgatan 26A, (T) Hötorget. OBS! Ny ingång. Se karta nedan.
När: lördag 29 september, 15 – 17
Entré: Fri entré, möjlighet till frivillig gåva, 50 – 100 kr, kaffe ingår.
Boka plats här invid!
Hitta till Kleins Skolmat
Hitta till Kleins Skolmat, ingång från Brunnsgatan 26A. Om du kommer sent; i stället för portkod finns ett telefonnummer anslaget på dörren för att ringa till Sameföreningen. Ingången delas med Väderkvarnens äldre- och omsorgsboende.
Ohtsedidhhttps://www.ohtsedidh.se/Ohtsedidh är ett projekt som vill synliggöra och sprida kunskap om ett samiskt kulturarv utanför dagens renskötselområde.